![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/21a31f20-aba7-11ed-9bd9-c7ed71168bc0.jpg?w=576&h=313)
Speciālisti aprēķinājuši, ka priede ir katrs otrais Latvijas koks, pats izplatītākais mūsu zemē. Skujas lielākas un garākas nekā eglei, novietotas pāros, tās nokrīt ik pēc 2 – 6 gadiem. Priedes parastais mūžs ir 100 – 120 gadu, bet ir atsevišķi koki, kuri piedzīvo pat 500 gadu vecumu. Koksne noder malkai, būvēm sava taisnā stāva dēļ, un arī kuģu mastiem. No priedes mēs iegūstam sveķus, terpentīnu, darvu, piķi un eļļu.
Priedei ir vairāk nekā 100 sugu, kuras aug visā pasaulē. Šo koku varētu saukt arī par dabas dziednieci, jo tā dziedē cilvēka nodarīto postu dabai. 19. gadsimta vidū metālrūpniecības vajadzībām nežēlīgi izcirta kokus, veicot nepārdomātu kokogļu dedzināšanu. Baltijas jūras piekrastē sāka kustēties smiltis, veidojot ceļojošās kāpas. Tās apbēra gan mājas, gan tīrumus, atstājot aiz sevis baltu tuksnesi. Klejojošās kāpas, īpaši jūras piekrastē, apturēja, iestādot tajās kārklus, bet vēlāk priedes.
Priede vērtīga visam
Priede izdala fitoncīdus, kuri nonāvē baciļus. Tāpēc pastaiga, bet vēl vairāk aktīvas darbības priežu silā, sekmē pašārstēšanos. Priežu pumpuri satur C, K un vēl citus vitamīnus. Ievāktos priežu pumpurus iespējams glabāt divus gadus. Šai tējai piemīt dezinfizējoša, atkrēpojoša, urīndzenoša iedarbība. Pumpuru novārījums iedarbojas kā atkrēpošanas līdzeklis, jo pastiprina elpošanas ceļu gļotādas epitēlija funkcijas. Tas iedarbojas arī kā pretvīrusu un pretmikrobu līdzeklis.
Pumpuriem piemīt arī urīndzenošas un žultsdzenošas īpašības. Priežu pumpuru vai skuju tēju lieto pie klepus, kakla, plaušu, pūšļa vainām, mutes iekaisumiem, asins attīrīšanai, sviedrēšanai, hipovitaminozes ārstēšanai. Šāda tēja vairo pienu zīdītājām, stiprina nervus, uzlabo gremošanu, likvidē tūsku, ārstē reimatismu un ģikti. Priežu skujas satur askorbīnskābi, karotīnu, B grupas vitamīnus, organiskās skābes, miecvielas, alkoloīdus.
Priežu skuju eļļu lieto ierīvēšanai pret sejas nervu sāpēm, pamirumiem, klepu. Var arī ieņemt pāris pilienus, ja ir kuņģa vai bronhu spazmas. Šo eļļu var lietot arī slimo vietu ierīvēšanai.
Priežu mizu savāra un elpo tvaikus (vai arī priežu eļļu) plaušu ceļu iekaisumu gadījumos. Saspiestu skuju tinktūru var gatavot mājas apstākļos un lietot ārstnieciskajām vannām. Priežu ēterisko eļļu farmakoloģijā izmanto nieru slimību ārstēšanas preparātu izgatavošanai. Pielieto arī masāžas eļļas sastāvā reimatisma sāpju mazināšanai. Masāžas nolūkā eļļu izmanto muskuļu sāpju, reimatisma, ādas izsitumu, matu izkrišanas gadījumos.
Aromāts iedarbojas atsvaidzinoši un kā tonizējošs līdzeklis, mazina arī stresa sajūtu. Slēgtās telpās šis aromāts attīra gaisu no kaitīgiem mikrobiem gripas epidēmijas laikā.
Senči egli uzskatīja par dzīves robežu
Egle tūlīt aiz priedes ir otrs izplatītākais koks Latvijā. Skuju garums starp 25 līdz 30 mm. Skujas nobirst pēc 5 – 6 gadiem. Egle pieaug 50 – 60 gados, vidējo mūžu lēš starp 130 – 150 gadiem. Uzskata, ka latīniskais egles nosaukums 'picea' cēlies no grieķu vārda 'pissa', kas nozīmē 'sveķi'. Ir vairāk nekā 50 dažādu veidu egļu.
Senču uzskatos egle bija kā robeža, kā pāreja. Tā no vienas puses simbolizēja nāvi, aizgājēja piemiņu un vienlaikus atdzimšanu, pārdzimšanu. Mūsdienu bēru tradīcijās celiņu, pa kuru nesīs aizgājēju, kaisa ar egļu skujām, malās sprauž eglītes. Vēl 20. gadsimta sākumā ar eglītēm greznoja arī kāzu māju priekšu. Un tikai 19. gadsimtā no Vācijas ienākusi tradīcija ir Ziemassvētku eglīšu pušķošana. Visas trīs tradīcijas ir ļoti senu pirmskristiānisma reliģisku uzskatu atspoguļojumi.
Cilvēks no egles iegūst koksni, saknes, sveķus, darvu, terpentīnu un piķi. Mizu agrāk lietoja celtņu apšūšanai. Mizas vajadzīgas ādas miecēšanai. No koksnes iegūst malku, būvkokus, papīrmalku, celulozi un ogles. Koksne ir mīksta, balta, viegli skaldāma. No egļu saknēm pina skaistus grozus.
Egļu skujas satur ēteriskas eļļas, askorbīnskābi, miecvielas, sveķi, minerālsāļus, fitoncīdus, terpentīnu, skudrskābi, dzintarskābi, dzelzi, alumīniju, hromu. Jauno dzinumu novārījumus izmanto cingas, ādas saslimšanas, hepatīta ārstēšanai. Skujas izmanto klepus, plaušu iekaisuma, bronhīta gadījumos.
Skuju eļļu izmanto aromterapijā telpu gaisa attīrīšanai un dezinfekcijai, kā arī saaukstēšanās ārstēšanai. Tas ir ideāls līdzeklis garastāvokļa uzlabošanai vientulības sajūtas laikā.
Priedes pielietojums tautas medicīnā
Egles pielietojums tautas dziedniecībā