![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/ff4a00b0-7712-11ed-a86a-c93f95387e96.jpg?w=576&h=313)
"Patlaban mums ir saskaitīti 18,2 tūkstoši parakstu," teica Garkalne, bet uzsvēra, ka vēl tiek saņemti pa pastu sūtītie paraksti. "Vēl nāk pa pastu, tā ka tas nav galīgais variants," norādīja LOSP pārstāve.
Jau vēstīts, ka Baltijas valstu lauksaimnieku organizācijas no 27.aprīļa līdz 18.jūnijam rīkoja parakstu vākšanas kampaņu, aicinot iedzīvotājus parakstīt aicinājumu (petīciju) Eiropas Parlamentam un Eiropas Komisijai (EK), kurā tiek prasīts ES institūcijām ievērot Lisabonas līgumā un "Eiropas 2020" stratēģijā noteiktās vērtības un principus.
"Baltijas valstis nav apmierinātas ar pašreizējo EK tiesību aktu priekšlikumu par kopējo lauksaimniecības politiku pēc 2013.gada, kas paredz nevienlīdzīgu attieksmi pret Baltijas valstu lauksaimniekiem. Lietuvas, Latvijas un Igaunijas lauksaimnieki nodrošina kvalitatīvus produktus, izejmateriālus un sabiedriskos labumus un kopš 2012.gada, beidzoties pārejas periodam, ievēro vienādas prasības ES vienotajā tirgū, tomēr tiešo maksājumu līmenis Baltijas valstīs joprojām ir plānots daudz zemāks nekā citās ES dalībvalstīs arī nākamajā budžeta plānošanas periodā pēc 2013.gada," iepriekš pavēstīja LOSP.
Līdz ar to Baltijas valstu lauksaimnieku organizācijas pieprasa ES institūcijām veidot atbilstošu kopējās lauksaimniecības politikas budžetu, no 2014.gada noteikt tiešo maksājumu finansējuma apmēru Baltijas valstīm pēc jaunas aprēķinu metodes un ņemot vērā faktisko ES 27 valstu vidējo līmeni uz vienu hektāru pēc 2013.gada.
LOSP valdes priekšsēdētājs Edgars Treibergs uzsvēra, ka petīcija ir lieliska iespēja, kad ikviens Latvijas iedzīvotājs var iesaistīties un paust savu nostāju ES institūcijām par lauku nākotni un lauksaimniecības attīstību, iespēja atkal kopīgi apvienoties visām Baltijas valstīm vienotā cīņā par godīgu attieksmi.
Ziņots, ka EK 12.oktobrī publiskotais piedāvājums Kopējai lauksaimniecības politikai pēc 2013.gada paredz, ka Latvija arī 2020.gadā saņems vismazākos maksājumus Eiropā, un Latvijas lauksaimnieki ir ļoti neapmierināti ar šo priekšlikumu.
Tiešmaksājumu izlīdzināšana lauksaimniekiem ir viena no Latvijas prioritātēm ES daudzgadu budžetam 2014.–2020.gadam.