![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/d7980f40-06b8-11ee-a147-c199d840b93b.jpg?w=576&h=313)
Reaģējot uz informāciju par Latvijas nodomu atrast investoru nacionālajai aviokompānijai "airBaltic", kā arī uz Igaunijas politiķu ierosinājumiem apvienot "airBaltic" un "Estonian Air", Lietuvas satiksmes ministrs Eliģijs Masjulis otrdien atgādinājis, ka kopīgas lidsabiedrības ideju viņš jau 2009.gadā izvirzījis apspriedē ar kolēģiem no abām pārējām Baltijas valstīm.
"Atgriešanās pie šī temata tikai apliecina mūsu paredzējumus, ka Baltijas valstu gaisa satiksmes tirgus ir pārāk mazs, lai katrai valstij būtu sava rentabla aviokompānija," paziņojis politiķis, piebilzdams, ka konkurence un izmaksu pieaugums piespiedīs kompānijas meklēt iespējas kooperēties un apvienoties.
Viņš arī uzskata, ka Baltijas valstis varētu balstīties uz Skandināvijas pieredzi lidsabiedrības SAS veidošanā.
"Domāju, ka ekonomikas atgūšanās no krīzes un augošās mūsu valstu iedzīvotāju finansiālās iespējas sola prāvu potenciālo pasažieru plūsmu, kas varētu nodrošināt šādai kopīgai lidsabiedrībai iespējas strādāt ar peļņu," izteicies ministrs.
Kā ziņots, ideju par kopīgas lidsabiedrības izveidi Masjulis savulaik izteica pēc tam, kad Lietuvas valdība pieņēma lēmumu neveidot nacionālo aviokompāniju, kas aizstātu 2009.gadā bankrotējušo Lietuvas lidsabiedrību "flyLAL".
Tobrīd Latvijas satiksmes ministrs Kaspars Gerhards pauda viedokli, ka Latvija būtu gatava diskutēt par kopīgas aviokompānijas izveidi Baltijā tādā gadījumā, ja Rīga saglabātu savu ietekmi gaisa satiksmes nozarē, savukārt Igaunijas ekonomikas ministrs Juhans Parts uzsvēra, ka galvenais jautājums, runājot par sadarbību aviācijas biznesā, ir godīgas konkurences principu ievērošana un garantija no visām Baltijas valstīm, ka šāds brīvās konkurences tirgus patiešām strādā.
Masjulis tikmēr norādīja, ka tieši asā konkurence tik mazā tirgū ir veicinājusi Lietuvas nacionālās aviokompānijas bankrotu, bet uzsvēra, ka kopīgas aviokompānijas izveide ir tikai idejas līmenī, jo vispirms jāsapulcina eksperti, lai noskaidrotu šīs idejas ekonomisko pamatojumu un tālākos virzības scenārijus.
Pirms divām nedēļām Igaunijas biznesa laikraksts "Aripaev" izteica viedokli, ka būtu nopietni jāapsver iespēja apvienot "Estonian Air" un "airBaltic".
"Ik gadu Baltijas valstu aviokompānijas konkurē viena ar otru, izstrādā prognozes attiecībā uz saviem nākotnes panākumiem un sagādā viena otrai zaudējumus. Kad kļūst pieejama oficiālā kompāniju statistika, tās salīdzina savus rezultātus un atkarībā no tiem izjūt pret konkurentiem vai nu skaudību, vai ļaunu prieku," šai sakarā norādīja portāls "Dv.ee".
Kā pozitīvos iespējamās apvienošanās aspektus tas minēja līdzekļu taupīšanu personāla algām, iespēju nedublēt reisus un darbības efektivitāti, paužot pārliecību, ka "Estonian Air" un "airBaltic" un konkurencei vispār nav pamatojuma. "Divas nelielas kaimiņfirmas faktiski "apēd" viena otrai klientus un potenciālos ieņēmumus," rakstīja portāls.
Tas gan nenoklusēja arī apstākli, ka Skandināvijas valstu kopuzņēmums SAS pēdējo gadu laikā saskaras ar nopietnām grūtībām, tomēr norādīja, ka Baltijas valstīm ir iespēja mācīties no skandināvu kļūdām un veidot sekmīgu aliansi.
"Galu galā abām aviokompānijām ir ja nu ne gluži vienādi, tad vismaz ļoti līdzīgi stratēģiskie mērķi. Tiklab latvieši, kā arī igauņi neizvirza sev par galveno uzdevumu vienīgi peļņas gūšanu, bet drīzāk jau nepieciešamību nodrošināt satiksmi ar Eiropu," secināja "Dv.ee".