![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/5cbeee6b-97b1-4424-b319-e323f9e86348.jpg?w=576&h=313)
"Labā lieta ir tā, ka nauda Latvijas sabiedrībai ir, bet jāatrod mehānisms, kā šī nauda nokļūst līdz rezultātam, kas ir pēc iespējas ražīgāks," atklājot Latvijas Bankas kapitāla tirgus konferenci, akcentēja centrālās bankas prezidents Mārtiņš Kazāks. Ekspertu un amatpersonu sarunās iezīmējās cerības, ka jau tuvākajos gados Latvijas iedzīvotāji biežāk varēs kļūt par akcionāriem mūsu pašmāju uzņēmumos. Tādējādi attīstīsies akciju tirgus, kas piesaistīs aizvien vairāk privāto uzņēmumu, ārvalstu investoru, un tas ļaus Latvijai samazināt pēdējos gados radušos ekonomisko plaisu starp mums un mūsu tuvākajiem kaimiņiem.
Centrālās bankas prezidents iezīmēja vairākus iekšējus un ārējus ekonomikas izaicinājumus, starp tiem – Krievijas uzsāktā kara ietekme, klimata pārmaiņas, ilgtspējas jautājumi, ekonomiskā nevienlīdzība Latvijā un iedzīvotāju dzīves kvalitāte. Viņaprāt, lai sasniegtu mērķus, ar Eiropas Savienības fondu līdzekļiem un valsts atbalsta programmām vairs nebūs gana. Tikai vispusīgi attīstīts kapitāla tirgus spēšot nodrošināt pietiekamu līdzekļu ieplūšanu ekonomikā.
Ja iepriekšējos gados konferencēs tika norādīts, cik svarīgi un labi būtu, ja valsts kapitālsabiedrības dotos biržā, tad šoreiz tas jau tika teju pozicionēts kā fakts. Valsts augstākās amatpersonas solīja, ka tas notiks, un eksperti skaidroja, kādu labumu tas varētu nest.
"Delfi Bizness" apkopoja dažas no ekspertu atziņām un mudinājumiem.
Atrasta politiskā griba
Pēdējos gados Latvijā ir aktualizējies jautājums par kapitāla tirgiem, tomēr, ja salīdzina ar kaimiņvalstīm, esam ievērojami aizkavējušies
Lai turpinātu lasīt, iegādājies abonementu.
Lūdzu, uzgaidi!
Pielāgojam Tev piemērotāko abonēšanas piedāvājumu...
Abonēšanas piedāvājums nav redzams? Lūdzu, izslēdz reklāmu bloķētāju vai pārlādē lapu.
Jautājumu gadījumā raksti konts@delfi.lv