![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/6509e992-d56a-4b25-8ba2-4296ddedf624.jpg?w=576&h=313)
Attēlā redzams viens no daudziem reģioniem, kurus mēdz dēvēt par zvaigžņu inkubatoriem. Tie ir apgabali kosmosā, kur materiāls blīvos molekulārajos mākoņos kolapsē un veido jaunas zvaigznes. Šis konkrētais apgabals atrodas 390 gaismas gadu attālumā no Saules sistēmas. Kosmiskos mērogos tas ir ļoti tuvu, tāpēc Veba teleskopam bija lieliska izdevība detalizētam tuvplānam – skatu neaizsedza citas zvaigznes vai gāzu un putekļu mākoņi.
Šajā attēlā redzama aptuveni 50 jaunu zvaigžņu veidošanās – visas masā ir līdzīgas mūsu Saulei vai pat nedaudz mazākas. Attēlam krāsas, kā jau visos Veba teleskopa attēlos, ir piešķirtas pēcapstrādē, lai datus padarītu vieglāk uztveramus cilvēkiem. Tumšākie apgabali attēlā reprezentē vietas, kur materiāls ir visblīvākais un milzīgi gāzu mākoņi vēl tikai sablīvējas, veidojot protozvaigznes jeb zvaigžņu aizmetņus.
Foto: NASA, ESA, CSA, STScI, Klaus Pontoppidan (STScI)
Savukārt milzīgās strūklas, kas dominē attēla labajā malā un atainotas sarkanā krāsā, ir molekulārais ūdeņradis, ko "jaundzimusi" zvaigzne izsviež kosmosā cauri biezajiem putekļu mākoņiem. Kā bloga ierakstā tēlaini vēsta NASA: "Gluži kā tikko dzimis mazulis, kas pirmo reizi izstiepj rociņas pretī pasaulei."
"Veba uzņemtais attēls ļauj mums nebijušā kvalitātē vērot ļoti īsu periodu zvaigžņu dzīves ciklā. Arī mūsu Saule sen, sen gāja cauri šai attīstības fāzei. Nu mums ir tehnoloģijas, kas ļauj piedzīvot citu zvaigžņu stāsta sākumu," priecājas viens no Veba projekta zinātniekiem Klauss Pontopidans.
"Tikai viena gada laikā Džeimsa Veba kosmiskais teleskops ir pilnībā izmainījis, kā cilvēce redz kosmosu. Tas ļauj ielūkoties dziļi putekļu mākoņos un pirmo reizi uztvert gaismu no vistālākajiem Visuma nostūriem. Katrs Veba attēls ir jauns atklājums, sniedzot iespēju zinātniekiem visā pasaulē uzdot un atbildēt uz jautājumiem, par kādiem reiz pat nesapņojām," iespaidīgās iekārtas sniegumu slavē NASA administrators Bils Nelsons.
Tikai viens gads aiz muguras, bet jau ievākti dati, kas noderēs pētījumos desmitiem gadus uz priekšu. Turklāt Veba teleskopam priekšā vēl vismaz 10, bet labākajā scenārijā par 20 ražīgi darba gadi.