![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/4614bd10-7cc1-11ed-b92d-bb5c847262b3.jpg?w=576&h=313)
Sākusies pieteikšanās ikgadējai "Junior Achievement Latvia" ("JA Latvia") organizētajai programmai "Ēnu diena", kura šogad notiks 12. februārī. Šī gada tēma – perspektīvās profesijas, kuras nākotnē, saskaņā ar šī brīža darba tirgus prognozēm, būs pieprasītākas un kurās gaidāms kvalificētu speciālistu deficīts.
"Ēnu diena ne tikai saved kopā uzņēmumu ar potenciālo darbinieku, bet var dot nozīmīgu pienesumu valsts tautsaimniecības attīstībai. Šogad esam nolēmuši aicināt jauniešus apdomāt karjeru nozarēs, kuras Ekonomikas ministrija definējusi par svarīgām ilgtermiņā. Ēnu diena ir iespēja mainīt priekšstatus un graut stereotipus par šķietami grūtām, bet perspektīvām un arī labi apmaksātām profesijām. Tādēļ aicinu jauniešus šo dienu izmantot nevis izklaidei, bet karjeras veidošanai, kontaktu dibināšanai. No šāda skatu punkta arī izvēlēties profesiju, kuru ēnot šogad. Piemēri, kad skolēni izvēlas iziet praksi un vēlāk arī tiek pieņemti darbā pie agrākā ēnu devēja, nav retums, " atgādina "JA Latvia" vadītājs Jānis Krievāns.
Ēnu devēju un ēnotāju sastapšanās notiek karjeras portālā enudiena.lv. Šobrīd skolēnu izvēlei jau ir pieejami 2,3 tūkstoši dažādu vakanču. Uzņēmumi, organizācijas un iestādes, kas vēl nav paguvušas reģistrēt vakances, bet vēlas iesaistīties, to var izdarīt līdz pat 30. janvārim. Savukārt skolēniem izvēle jāizdara līdz 7. februārim.
"Campus" apkopoja vairākas vakances, kuras varētu būt īpaši saistošas visiem ķīmijas, fizikas, inženierzinātņu un tehnoloģiju faniem, tostarp vairākas vakances piedāvā arī valstī lielākās augstākās izglītības iestādes – Latvijas Universitāte (LU) un Rīgas Tehniskā universitāte (RTU). Lai pieteiktos, ver vaļā "Ēnu dienas" vietni, reģistrējies un uzmeklē sev interesējošo vakanci, informāciju atlasot vai nu pēc profesijas, uzņēmuma, reģiona, vai ievadot atslēgvārdu meklētājā.
Pētnieks LU Lāzeru centrā
![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/462733a0-7cc1-11ed-b741-d3f15dcf51ad.jpg?w=876)
Šī ir lieliska iespēja pieredzēt, ar ko ikdienā nodarbojas fiziķi, konkrēti – ko dara LU Lāzeru centra darbinieki. Ar lāzeru palīdzību iespējams pētīt vielas uzbūvi un īpašības, kā arī mērīt magnētisko lauku un pat ieraudzīt, kāds tas izskatās. Tam nepieciešamas gan fizikas, gan matemātikas zināšanas, gan praktiskas iemaņas darboties ar laboratorijas iekārtām. Ēnotājam tiks dota iespēja LU zinātniekiem palīdzēt šajā procesā!
Lāzeru centra galvenie darbības virzieni saistīti ar lāzeru izmantošanu:
- atomu, molekulu un krāsu centru dimanta kristālā kvantu stāvokļu manipulācijās un supersīkstruktūras eksperimentālos pētījumos;
- nelineāru magnetooptisko efektu pētīšanā atomos – tumšās un gaišās rezonanses, kā arī enerģētisko līmeņu krustošanās;
- elektriskā un magnētiskā lauka kartēšanā un attēlošanā ar optiskām metodēm, izmantojot gan atomus, gan krāsu centrus dimanta kristālos;
- magnētiskā lauka mērīšanas ierīcēs, ar plašu pielietojuma spektru, kas sevī ietver arī kosmiskās misijas.
Pētnieks LU Magnētisku mīkstu materiālu laboratorijā
![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/45beadd0-7cc1-11ed-9a7b-c34840b383f5.jpg?w=876)
Ja būsi tas veiksminieks, kas tiks izvēlēts šai vakancei, klātienē pieredzēsi, kā satiekas teorētiskā un eksperimentālā pētniecība, lai aprakstītu dabas procesus. Vai zini, kādā agregātstāvoklī ir cilvēks? Vai ciets, vai šķidrs? Nē, cilvēks ir mīksts! Dzīvi organismi lielākoties ir samērā mīksti. Magnētisku mīkstu materiālu laboratorijas zinātnieki mēģina izprast dažādu mīkstu materiālu īpašības, pētot tās ar magnētiskā lauka palīdzību.
Piemēram:
- baktērijas, kas seko magnētiskajam laukam;
- gēlus, kas veidoti no magnētiskām daļiņām;
- magnētiskus šķidrumus (jā, izrādās magnēts līp ne tikai pie ledusskapja durvīm, bet arī pie šķidrumiem);
- magnētiskus mikrorobotus;
- citus magnētiski kontrolējamus materiālus.
LU Magnētisku mīkstu materiālu laboratorija nodarbojas ar starpdisciplināru pētniecību, ietverot fiziku, ķīmiju un bioloģiju. Galvenās pētniecības intereses iekļauj magnētisma un mīkstu materiālu mijiedarbību. Tiek aplūkotas tēmas, sākot no individuālu magnētisku nanodaļiņu uzvedības līdz parādībām, ko var novērot kompleksās sistēmās magnētiskā lauka iedarbībā.
Pētniecība noris gan teorētiski, veidojot matemātiskus modeļus un veicot datorsimulācijas, gan eksperimentāli, pārbaudot modeļu paredzējumus, izmantojot dažādas iekārtas – mikroskopus, mikrofluīdikas mikrokanālus, magnētiskā lauka ģeneratorus un sensorus, lāzerpinceti un citus.
Pētnieks LU Skaitliskās modelēšanas institūtā
![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/45c7fca0-7cc1-11ed-b3c4-49fe68e2f4d4.jpg?w=876)
Šī ir iespēja apskatīt, ko dara fizmati jaunizveidotajā LU Skaitliskās modelēšanas institūtā. Izmantojot fizikas un matemātikas zināšanas, arī iemaņas programmēšanā, ir iespējams atbildēt uz dažādiem svarīgiem jautājumiem:
- Kādi rīt būs laikapstākļi?
- Cik ilgā laikā jūras ūdens aizskalos kuģu ieeju ostā?
- Kā var paredzēt šķidrā metāla plūsmu industriālajās iekārtās?
- Par cik samazināsies apkures izmaksas, ja nosiltināšu mājas ārsienas?
Varēsi ieraudzīt, kā skaitliskā modelēšana dod atbildi uz šiem vai līdzīgiem jautājumiem. Skaitliskās modelēšanas instiūta darbības mērķis ir veikt inženierfizikāli orientētus nepārtrauktas vides procesu pētījumus gan Latvijas, gan Eiropas industrijas vajadzībām, kā arī sekmēt augsti kvalificētu speciālistu sagatavošanu minētajās jomās.
Institūtā nodarbojas ar šādiem vides procesu pētījumu virzieniem:
- klimats un tā pārmaiņas;
- fizikālā okeanogrāfija;
- piekrastes hidrodinamika un morfodinamika;
- ostu hidroinženierija;
- upju hidroloģija un hidrodinamika;
- ūdens kvalitāte;
- hidroģeoloģija.
Institūtā nodarbojas ar šādiem tehnoloģisko procesu pētījumu virzieniem:
- magnetohidrodinamika un tās pielietojums materiālu tehnoloģijās;
- elektromagnētisko, siltuma un hidrodinamisko procesu matemātiskā (skaitliskā) modelēšana;
- ēku energoefektivitāte;
- gandrīz nulles enerģijas ēkas;
- būvju siltumfizika;
- termiskā komforta apstākļi;
- būvkonstrukciju ilgtspēja.
Organiskā sintēze un mākslīgie kauli un – ķīmija RTU
![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/45c11ed0-7cc1-11ed-8846-9995931d2a47.jpg?w=876)
Vairākas vakances piedāvā arī Rīgas Tehniskā universitāte, tostarp iespēju iepazīt ķīmiķu un ar ķīmiju saistītu speciālistu darbu.
Diviem vismaz 15 gadu vecumu sasniegušiem skolēniem būs iespēja viesoties pie ķīmiķes Marikas Mosinas, kura pastāstīs, kā top mākslīgie kauli un kādas papildu funkcijas, salīdzinot ar dabīgajiem kauliem, tie var pildīt. Piesakoties par Marikas Mosinas ēnu, varēsi ne tikai iepazīt zinātnieces ikdienu, bet pat piedalīties biomateriālu izgatavošanā.
Savukārt tas skolēns, kurš tiks pie iespējas ēnot pētnieku Rūdolfu Beļaunieku, varēs iepazīt organiskās sintēzes ķīmiķa, doktorantūras studenta ikdienu organiskās sintēzes laboratorijā. Būs iespēja apskatīt, kā notiek ikdienas darbi – organiskās sintēzes reakcijas uzstādīšana, veikšana, apstrāde un visbeidzot tādas analīzes metodes kā kodolu magnētiskā rezonanse un hromatogrāfija iegūto organisko savienojumu identificēšanai un pierādīšanai.
Tāpat diviem skolēniem būs iespēja apmeklēt Rūdolfa Cimdiņa Rīgas Biomateriālu inovāciju un attīstības centru, kur varēs gūt ieskatu pētnieka ikdienas darbā kā arī praktiski piedalīties darbā laboratorijā – kalcija fosfātu keramikas izgatavošanā, paraugu sagatavošanā un testēšanā ar modernām pētniecības iekārtām.
Vēl viens skolēns "Ēnu dienā" varēs iztaujāt pētnieci Ingu Jurgelāni, kura pastāstīs par dažādām ūdens attīrīšanas metodēm un ļaus "ēnai" pagatavot materiālus ūdens attīrīšanai – mālu granulas un algināta bumbiņas –, kā arī apskatīt mālu granulu un algināta bumbiņu struktūru mikroskopā.
Vienam skolēnam būs iespēja viesoties pie Latvijas Vides, ģeoloģijas un meteoroloģijas centra (LVĢMC) ekspertiem, lai klātienē vērotu, ar ko nodarbojas ķīmiķis-analītiķis. Kādi ir šo speciālistu uzdevumi? Izvēlēties testēšanas mērķim piemērotas vides paraugu sagatavošanas un hromatogrāfijas testēšanas metodes, organizēt un veikt vides paraugu sagatavošanu un testēšanu, nodrošināt iekšējās kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas prasību, labas profesionālās prakses principu ievērošanu. Tāpat LVĢMC pieejamas ģeologa, hidrologa un sinoptiķa "ēnu" vakances!
Ja tomēr viss augstāk minētais neraisa interesi, bet ķīmija tomēr patīk, varbūt uzrunās iespēja "ēnot" Latvijas Valsts Koksnes ķīmijas institūta Lignīna ķīmijas laboratorijā, kur zinātnieki pēta otru galveno koksnes sastāvdaļu – lignīnu. Aizvien nav ne jausmas, kā izskatās lignīns un kur to var izmantot? Viens skolēns to varēs uzzināt klātienē "Ēnu dienā"!
Aviācijas nozares speciālisti
![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/6e9c9000-7cc1-11ed-a685-6ff7080175b6.jpg?w=876)
Veselu klāstu ar aviāciju saistītu profesiju tuvāk iepazīt "Ēnu dienā" piedāvās arī nacionālā aviokompānija "airBaltic". Kopumā "airBaltic" piedāvā ap 30 dažādu vakanču, un daļā no tām "ēnotāji" varēs būt vairāki. Protams, vispieprasītākā ir gaisa kuģa kapteiņa "ēnu" vakance, tāpēc lidsabiedrība piedāvā "ēnot" vairākus pilotus. Tomēr pieteikumu skaits jau šobrīd liecina, ka konkurence būs visai liela. Ja vēlies uzzināt vairāk par pilota ikdienu, nevelc garumā un piesakies tagad!
Tāpat pāris skolēniem būs iespēja sekot līdzi "airBaltic" gaisa kuģu tehniskās ekspluatācijas avionikas tehniķa dienas gaitām. Gaisa kuģa tehniķa pienākums ir uzturēt gaisa kuģi izcilā tehniskā stavoklī, katru dienu veicot dažādas pārbaudes un nepieciešamības gadījumā veikt pasākumus, lai gaisa kuģis būtu drošs eksplutācijai, sākot ar riteņu, bremžu, dažādu sensoru nomaiņu, beidzot ar dzinēja diagnostiku un mainīšanu, kā arī citu sarežģītu darbu veikšanu, rūpīgi sekojot gaisa kuģa tehniskās apkopes dokumentācijai.
Viens skolēns varēs darbā vērot gaisa kuģu tehniskās apkopes mehānikas inženieri. Šī speciālista galvenie pienākumi ietver gaisa kuģim radušos struktūras bojājumu novēršanu, izgatavojot un izdodot remonta uzdevumus (bojātā elementa remonts vai nomaiņa), kas tālāk jāveic remonta personālam. Nopietnāku bojājumu gadījumos notiek saziņa ar lidmašīnas ražotāju sarežģītāku remonta shēmu izstrādei. Kad remonts ir izpildīts, nākošais uzdevums ir apkopot visu remonta laikā izmantoto dokumentāciju un uzturēt lidmašīnas un detaļu (komponentu) remonta statusu.
Būtiski – ja vēlies pieteikties uz "ēnas" vakanci "airBaltic", nepieciešams rakstīt arī motivācijas vēstuli.
Vēl četriem skolēniem tiks dota iespēja paviesoties Transporta un sakaru insitūtā pie Aviācijas mācību centra direktora un apmācību vadītāja. Šī vakance būs saistoša tiem, kuri vēlas uzzināt vairāk par to, kā norit aviācijas instruktora ikdiena. Transporta un sakaru institūta eksperts pastāstīs par Aviācijas mācību centra vadības pamatprincipiem, tā darbības nodrošinājumu atbilstoši jaunākajām Regulējuma prasībām, par to, kāds ir process mācību programmu apstiprināšanai un kāda ir instruktoru atlases kārtība.
Elektrība un elektronika
![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/6e36a240-7cc1-11ed-a685-6ff7080175b6.jpg?w=876)
Ja vēlies labāk izprast, kā strādā elektrība, kā darbojas elektroniskas un elektrotehniskas iekārtas, "Ēnu dienā" būs vairākas iespējas šādu ieskatu gūt.
Trīs skolēni varēs viesoties pie RTU inženiera Matīsa Stundas. Tā būs iespēja vienkopus uzzināt vairāk par dažādajām darbības jomām un iespējām, kas paveras, izvēloties studēt elektroniku un elektrotehniku. Eksperti kopā ar skolēniem aplūkos un izmēģinās dažādu laboratorijas aprīkojumu, tostarp industriālos robotus, programmējamas ierīces, pārveidotājus un mērierīces, kā arī ar demonstrāciju "ēnām" palīdzēs izprast, kā zināšanas elektrotehnologiju jomā palīdz izprast apkārtejo pasauli.
Diviem skolēniem būs lieliska iespēja iepazīties ar Industriālās elektronikas un elektrotehnikas institūta pētnieka Kristapa Vītola ikdienu, kura ietver dažādu elektrisko iekārtu elektronikas shēmu izstrādi un testēšanu. Vītola "ēnām" dienas plāns būs šāds – pirmā daļa būs ekskursija pa laboratorijām, kur pētnieks stāstīs, kā tās tiek izmantotas mācību un pētnieciskajā procesā. Otrajā daļā "ēnai" būs jāveic praktiskais darbs, izveidojot mazu elektronikas projektu.
Četrus jauniešus viesos aicina Ogres tehnikums, kur piedāvās iepazīt elektronikas tehniķa specialitāti. Kas jāprot elektronikas tehniķim? Gan atpazīt elektronikā lietotos komponentus un to nozīmi, gan atpazīt elektronisko elementu apzīmējumus un to funkcijas. Tāpat jāprot dažādi lodēšanas un montāžas paņēmieni un jāspēj izgatavot vienkāršu elektronisko iekārtu. Elektronikas tehniķim jāspēj atpazīt dažādus elektronikas ražošanā izmantotos procesus un pielietoto aprīkojumu, kā arī saprast elektriskajos slēgumos noritošos procesus.
Savukārt tad, ja tevi interesē joma, kur "satiekas" elektronika un programmēšana, piesakies "ēnas" vakancei Daugavpils Universitātē. Tur četriem jauniešiem būs iespēja uzzināt, ko dara vadošais pētnieks ciparu elektronikā un datortehnikā. "Ēnām" būs iepēja iepazīties ar ciparu elektronikas un mikrodatoru programmēšanas pamatiem un pielietot tos praktisko uzdevumu risināšanā. "Ēnas" varēs darboties patstāvīgi, saslēdzot elektroniskas shēmas vienkāršu ierīču vadībai, izmantojot mikrodatoru.