![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/71be0a40-60f4-11ed-b4c0-b95419279305.jpg?w=576&h=313)
Apgāds "Zvaigzne ABC" sadarbībā ar Latvijas Kara muzeju piedāvā lasītājiem trīs unikālus atmiņu stāstus par Latvijas Neatkarības karu, kas norisinājās vairāk nekā pirms simts gadiem.
Divi no autoriem – Antons Grāmatiņš (1891–1969) un Jānis Ķīselis (1897–1942) – bija Latvijas Republikai pirmās uzticamās militārās vienības Latvijas zemessardzes jeb landesvēra Atsevišķā latviešu bataljona karavīri, kas cīnījās leģendārā pulkveža Oskara Kalpaka vadībā. Savukārt Aleksandrs Indriksons (1893–1977) Latvijas Republikas bruņoto spēku sastāvā karoja pret Bermonta armiju, kā arī piedalījās Latgales atbrīvošanā no Sarkanās armijas.
Trijos gadsimtu senajos atmiņu stāstos atainots laiks, kad risinājās Neatkarības karš - no 1918. gada nogales līdz 1920. gada 11. augustam. Kā vēsta izdevēji, karavīru atmiņās atainota gan karalauka ikdiena un karotāju savstarpējās attiecības, gan īpaši traģiski un nozīmīgi notikumi: pulkveža Oskara Kalpaka bojāeja kaujas laukā, Rīgas atbrīvošana, lielinieku terors, pulkveža Pētera Radziņa ierašanās Latvijā un dalība kaujās, Latgales atbrīvošana un citi. Tikpat nopietni, kā aprakstīdami politiski un valstiski nozīmīgus notikumus, autori stāsta arī par karavīru mazajiem prieciņiem un jokiem, kas izstrādāti drūmajos karalauka apstākļos, ļaujot jaunajiem vīriešiem kaut nedaudz aizmirsties.
Jānis Ķīselis savu atmiņu pirmajās lappusēs raksta: "Prieks par savu valsti, par to, ka sasniegts tas, par ko kādreiz ģimnāzijā sapņojām, bet atkal visādas neveiksmes ar apgādību, tautas neticība jaunajai lietai kā Rīgā, tā provincē, vācu laupīšanas, un – kā kronis visam – tuvākā nākotnē Rīga jāatdod lieliniekiem. Un pašiem? Jā, kas nu būs, to tikai Dievs zina, bet man cita ceļa nav un nevar būt, – jākaro!"
Vēstures interesentiem būs iespēja palūkoties uz dramatiskajiem Neatkarības kara notikumiem ar karavīru aculiecinieku acīm, salīdzināt dažādu cilvēku redzējumu un pieredzi notikumos, kurus vēlāk aprakstījuši un interpretējuši vēsturnieki, raksta izdevēji.
Redaktors, priekšvārda un komentāru autors dr. hist. Juris Ciganovs.
Pieejama arī e-grāmata.