![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/7f021334-ecf1-4517-bced-9f3817069823.jpg?w=576&h=313)
Neskatoties uz iznākumu karā Ukrainā, turpmāko piecu gadu laikā Krievija turpinās intensīvi attīstīt militārās rūpniecības kapacitāti, nemainīgi paliekot par fundamentālu apdraudējumu Latvijas neatkarībai un saglabājot saspringtu situāciju reģionā, teikts otrdien, 23. jūlijā, valdībā apstiprinātajā Nacionālo bruņoto spēku (NBS) attīstības plānā nākamajiem 12 gadiem.
Minēto plānu Ministru kabinets otrdien skatīja sēdes slēgtajā daļā, tomēr vēlāk Aizsardzības ministrija (AM) izplatīja paziņojumu medijiem, kurā tika sniegta nedaudz plašāka informācija.
Ministrijā portālu "Delfi" informēja, ka plāns nosaka ilgtermiņa un vidējā termiņa attīstības vīziju atbilstoši aktuālajam apdraudējuma līmenim un potenciālajām izmaiņām. NBS attīstības plāns ir klasificēts stratēģisks dokuments, kas nosaka attīstības mērķus, prioritātes, uzdevumus, izpildes termiņus, attīstāmās spējas un rīcību ilgtermiņā, kā arī plānošanas un budžeta izstrādes savstarpējo sasaisti un apdraudējuma līmeņa aprakstu. Plāns ir balstīts uz Valsts aizsardzības koncepciju, Valsts aizsardzības operatīvo plānu un Nacionālo bruņoto spēku komandiera priekšlikumiem.
Lai nodrošinātu Latvijas bruņoto spēku maksimāli ātru attīstību, attīstības plānā ir paredzēts līdz 2027. gadam aizsardzībā ieguldīt līdz pat 3% no iekšzemes kopprodukta (IKP). Ņemot vērā jau šobrīd veiktos papildu ieguldījumus aizsardzībā, lai iegādātos pretgaisa aizsardzības sistēmas un stiprinātu austrumu robežu, Latvija savā aizsardzībā faktiski jau 2023. gadā ieguldīja un arī šogad ieguldīs vairāk nekā 3% no IKP.
NBS spēju kontekstā, attīstības plāns identificē sešas galvenās attīstības prioritātes, kas aptver sauszemes, gaisa un jūras vides - bruņoto spēku nodrošinājuma stiprināšana; pretkuģu raķešu sistēmu iegāde; pretgaisa aizsardzības sistēmu iegāde; netiešās uguns atbalsts, iekļaujot "HIMARS" platformas un pašgājēja artilērijas sistēmu iegādi; kājnieku kaujas mašīnu iegāde; bezpilota lidaparātu sistēmu attīstīšana.
Lai garantētu Latvijas teritorijas un iedzīvotāju aizsardzību no pirmā centimetra un no pirmās sekundes, NBS attīstības plānā kā atsevišķa prioritāte ir izvirzīta Austrumu robežas stiprināšana sadarbībā ar Lietuvu un Igauniju, veidojot Baltijas aizsardzības līniju.
Tāpat būtisks elements plānā ir militārās infrastruktūras attīstība, īpaši militārā poligona "Sēlija" izveide, nodrošinot vietu Latvijas karavīru, tostarp valsts aizsardzības dienesta karavīru, un sabiedroto spēku kaujas gatavības mācībām, un nodrošinot uzņemošās valsts atbalsta priekšnoteikumus.
Ministrijā uzsvēra, ka efektīvas aizsardzības spēju attīstībā cilvēkkapitālam ir izšķiroša nozīme, tādēļ saskaņā ar plānu tiks veikta miera laika struktūras skaitliskā sastāva palielināšana līdz 31 000 aktīvā dienesta karavīram un 30 000 rezerves karavīru. Lai to sasniegtu, plānots kāpināt rekrutēšanu valsts aizsardzības dienestā, aktualizēt karavīru un zemessargu sociālās garantijas, kā arī palielināt karavīru atalgojumu, līdzsvarojot to ar darba tirgus tendencēm.
Vienlaikus NBS attīstības plānā pirmo reizi ir iekļauta sadaļa par ieguldījumiem izpētes un attīstības jomā. Turpmākajā attīstībā nozīmīga loma būs inovatīvo tehnoloģiju intensīvai izmantošana. Kā prioritātes izpētes un attīstības jomā ir izvirzītas – spēju stiprināšana kibervidē, tai skaitā ieviešot mākslīgā intelekta risinājumus kā arī autonomo sistēmu, nākamās paaudzes sakaru iekārtu, biotehnoloģiju, viedo materiālu, kvantu tehnoloģiju un kosmosā balstītu spēju ieviešana bruņotajos spēkos.
Nākamo četru gadu laikā izpētes un attīstības jomā plānots ieguldīt 32 miljonus eiro.
Ministrijā atzina, ka Ukrainas uzvarai karā pret Krieviju ir izšķiroša nozīme drošības, miera un stabilitātes nodrošināšanai Eiropā, tādēļ plānā ir paredzēts turpināt sniegt atbalstu Ukrainai. Kā galvenie atbalsta elementi ir noteikti Latvijas vadītā dronu koalīcijas darbība, munīcijas piegādes, Ukrainas karavīru apmācības un materiāltehnisko līdzekļu sniegšana. Atbalsta nodrošināšanai katru gadu plānots novirzīt 0,25% IKP, kas šogad būs aptuveni 112 miljoni eiro.
NBS attīstības plānā ir paredzēts ambiciozs iepirkumu klāsts, ko plānots veikt paātrinātā procesā, tostarp iesaistot arī vietējo industriju valsts iepirkumos Lai to sekmētu, plānā pirmo reizi ir iekļautas AM izstrādātās vadlīnijas industrijai par lielākajām investīciju jomām turpmāko četru gadu laikā spēju un militārās infrastruktūras attīstībā un uzturēšanā.
Vadlīnijas paredz iespēju industrijai iesaistīties spēju attīstības projektos, identificējot piecas liela mēroga iegādes turpmāko četru gadu laikā, kurās ir iespēja iesaistīties ar piegādes drošības prasību izpildi. Tāpat ir paredzētas iespējas industrijai iesaistīties NBS spēju attīstībā, iesaistoties nodrošinājuma, kaujas spēju un infrastruktūras attīstības iepirkumos. Papildus tiek paredzēts arī atbalsts inovāciju un tehnoloģiju attīstībai aizsardzības jomas vajadzībām.
Aizsardzības ministrijas izstrādātās vadlīnijas gan akcentē lielākos iepirkumu virzienus, gan sniedz priekšstatu par kopējo iepirkumu apjomu, jo tajās ir iekļauts 2025.-2028. gadā plānoto lielāko aizsardzības nozares iepirkumu saraksts kaujas atbalsta un nodrošinājuma jomā.
Aizsardzības ministrs Andris Sprūds (P) sacīja, ka Krievijas pilna mēroga karš Ukrainā ir fundamentāli mainījis drošības vidi Latvijā un Eiropā, un neapšaubāmi agresorvalsts Krievija turpinās būt nedemokrātiska un naidīgi noskaņota valsts – mums nav pamata domāt citādāk.
"Latvijai ir jābūt gatavai jebkuram scenārijam un tuvākajos gados mērķtiecīgi jāattīsta savas militārās spējas un infrastruktūra, kā arī jākāpina cilvēkresursi NBS. Svarīgs ir arī Latvijas atbalsts Ukrainas bruņotajiem spēkiem, un pašmāju militārās industrijas attīstība. Valdības apstiprinātajā plānā turpmākajiem 12 gadiem ir izvīti reāli mērķi, kuru sasniegšanai aizsardzības nozare jau ir spērusi vairākus nozīmīgus soļus," uzsvēra ministrs.
Savukārt NBS komandieris ģenerālleitnants Leonīds Kalniņš piebilda, ka 12 gadu plāns ir bāzes instruments, kas nosaka balansu starp nepieciešamo valsts aizsardzībai un valsts spēju to finansiāli realizēt.
"Šis plāns ir viens no trijiem valsts aizsardzības plānošanas dokumentiem, kas ietver arī valsts aizsardzības operatīvo plānu un spēju katalogu, tāpēc šī plāna apstiprināšana ir būtiska tālākam plānošanas procesam," norāda Kalniņš.