![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/cb783650-779c-11ed-a86a-c93f95387e96.jpg?w=576&h=313)
Jelgavas novada dome nolēma atlikt lēmumprojektu par aizņēmuma ņemšanu no Valsts kases 200 000 eiro apmērā, lai finansētu daļu no Lielvircavas kultūras nama iegādei nepieciešamās summas un plāno 7.oktobrī sasaukt ārkārtas sēdi ar Vides un reģionālās attīstības ministrijas (VARAM) un Korupcijas novēršanas un apkarošanas biroja (KNAB) pārstāvju piedalīšanos.
Jelgavas novada pašvaldības sabiedrisko attiecību speciālists Jānis Erno informēja, ka vakardienas sēdē deputāti nolēma pārcelt uz oktobri iepriekš virzīto lēmumprojektu par aizņēmuma ņemšanu no Valsts kases, lai finansētu daļēju Lielvircavas kultūras nama telpu iegādi.
Šādu lēmumu novada dome pieņēma, lai pieaicinātu Finanšu ministrijas (FM), VARAM un KNAB pārstāvjus debatēs pirms lēmuma pieņemšanas, kā arī, lai sabiedrībai un iesaistītajām institūcijām skaidrotu pašvaldības nostāju kultūras nama saistībā.
Vakar tika nolemts, ka ārkārtas sēde par šo lēmumprojektu tiks sasaukta 7.oktobrī.
Lēmumprojekts par aizņēmuma ņemšanu tapis, pamatojoties uz iepriekš doto uzdevumu pašvaldības Finanšu nodaļai sagatavot pirkšanas darījuma finansēšanas modeļus, kā arī tas tieši izriet no šogad apstiprinātā pašvaldības budžeta un investīciju plāna, skaidroja Erno.
"Tomēr pēc apstiprināšanas apvienoto komiteju sēdē, publiskajā telpā izskanējušie viedokļi liek pašvaldībai secināt, ka ir nepieciešama plašāka diskusija visām ieinteresētajām pusēm, turklāt klātienē, nevis kā līdz šim - ar mediju starpniecību," pauda pašvaldības pārstāvis.
Jelgavas novada domes priekšsēdētājs Ziedonis Caune (ZZS) deputātiem skaidroja, ka pēdējā gada laikā jau vairakkārt iesaistītas institūcijas sniegt savu redzējumu tam, kā pašvaldībai rīkoties šajā gadījumā. "Tomēr nekas vairāk par "nedrīkst" un "nevar" nav izskanējis. Kad aicinām piedāvāt risinājumus, tad tādu nav, vai tie ir absolūti neadekvāti," pauda Caune.
"Līdz šim ir dzirdēti apgalvojumi, ka kultūras namu varot atsavināt piespiedu kārtā vai arī tas, ka pašvaldība ir tiesīga ēku pirkt tad, ja izmanto pirmpirkuma tiesības. Tas, manuprāt, ir vairāk kā dīvaini un birokrātiski, kad pirkt pēc pašu iniciatīvas kultūras vajadzībām neļauj, bet, ja piesakās kāds cits, tad izrādās drīkstot," komentēja pašvaldības vadītājs.
Viņš atgādināja, ka joprojām ēkas daļēja vai pilnīga iegāde vērtējama vien citu, diemžēl patlaban dārgāku, iespēju kontekstā.
"Jau iedzīvotāju sanāksmē Platonē pērn oktobrī diskusijā izskanēja, manuprāt, trāpīgs apgalvojums un secinājums no iedzīvotāju puses, ka cita kultūras nama blakus nav. Un šķiet, ka šo faktu ieceres kritizētāji negrib ņemt vērā. Ir viegli noraidīt, kritizēt, bet, kā tas mums valstī mēdz gadīties, pateikt kā rīkoties, neviens nevar, negrib vai nespēj," pauda Caune.
Kā ziņots, iepriekš Jelgavas novada domes apvienoto komiteju sēdē tika akceptēts lēmumprojekts par aizņēmuma ņemšanu no Valsts kases 200 000 eiro apmērā, lai finansētu daļu no Lielvircavas kultūras nama iegādei nepieciešamās summas - 569 148 eiro.
Jelgavas novada pašvaldības Sabiedrisko attiecību nodaļas vadītāja Dace Kaņepone skaidroja, ka kā iespējamais iegādes finansēšanas veids tika norādīta domājamo daļu iegāde. Tas nozīmē, ka pašvaldība iegādāsies daļu īpašuma un Zemesgrāmatā tiks nostiprināts nekustamā īpašuma lietošanas līgums, kurā tiks norādītas pašvaldības lietošanā nododamās telpu grupas. Līdz ar to ar Valsts kases aizņēmuma palīdzību šogad tiks segta daļa no prioritārā investīciju projekta.
"Lai arī Lielvircavas kultūras namā darbojas deviņi pašdarbības kolektīvi ar vairāk nekā 150 dalībniekiem, publiskajā telpā pašvaldība saņēmusi pārmetumus par nodomu iegādāties ēku par īpašnieka nosaukto cenu, tomēr aprēķini ir skaidri un labi pamato pašvaldības izšķiršanos," iepriekš pauda Kaņepone.
Līdz šim Platones pagastam nācies samierināties tikai ar dažu telpu īri SIA "Lielvircava Agro" piederošajā īpašumā, kopumā īrējot telpas 560 kvadrātmetru platībā - zāli, kultūras darba organizatora kabinetu un bibliotēku.
Nomas maksa pa gadiem ir atšķīrusies, taču pēc 2012.gada, kad īpašnieks veicis telpu remontu un vērienīgākus finansiālos ieguldījumus nekustamā īpašuma infrastruktūras uzlabošanā, īres maksa tika palielināta līdz 1896 eiro mēnesī. Tādējādi no 2002.gada 1.janvāra līdz 2014.gada septembrim pašvaldība par nomu, telpas īrējot, samaksājusi 102 607 eiro.
"Jaunas ēkas būvniecība izmaksātu daudz dārgāk. Pašvaldības rīcībā ir neapšaubāmi un iepirkumu procedūrās pārbaudīti, tirgus ekonomikai atbilstoši matemātiski lielumi - kvadrātmetra izmaksas jauna objekta būvniecībā ir vidēji 1140 eiro. Apzinoties, ka jaunas ēkas būvniecības izmaksas aprēķināmas, pamatojoties uz šīm izmaksām, bet renovācijas darbi - aptuveni 500-570 eiro par kvadrātmetru, var secināt, ka atbilstošas platības ēkas (tikai kultūras nama) būvniecība izmaksātu vairāk nekā 1,1 miljonu eiro, savukārt analoģiskas kopējās platības ēkas būvniecība izmaksātu vairāk nekā 1,7 miljonus eiro," skaidroja pašvaldības pārstāve.
Viņa informēja, ka, lai novērstu neskaidrības un veicinātu jautājuma caurskatāmību, kā arī, ņemot vērā iedzīvotāju intereses, pašvaldība ir veikusi ēkas novērtējumu un saskaņā ar to Lielvircavas kultūras nams ar palīgēkām novērtēts 256 300 eiro apmērā.
Kā iepriekš ziņots, Jelgavas novada pašvaldība pērn paudusi, ka, pretēji Valsts kontroles (VK) pārstāves apgalvojumiem, uzskata, ka ir darījusi visu nepieciešamo, lai kultūras namu iegādātos par adekvātu cenu, un apšauba VK izpratni par cenas "adekvātuma" kritērijiem.
Jelgavas novada pašvaldības jurists Dzintars Lagzdiņš savā skaidrojumā iepriekš norādījis, ka vērtējums šajā gadījuma neko neizšķir, jo īpašnieks nosaucis savu cenu, turklāt pēc analoģijas var pasūtīt arī ēkas tehnisko projektu un tāmes iespējamai būvniecībai un rekonstrukcijai, kas izmaksātu teju 20 000 latu, tomēr šī jautājuma virzībai tas neko nedotu, bet tiktu iztērēti vien līdzekļi bez rezultāta.
"Pirms īpašuma iegādes pašvaldībai ir jāpasūta šī īpašuma novērtējums, jo pretējā gadījumā tā var pārkāpt Izšķērdēšanas novēršanas likumā noteikto - publiskajām personām ir aizliegts iegādāties mantu par acīmredzami paaugstinātu cenu," norādīja valsts kontroliere Elita Krūmiņa.
Pagājušā gada septembrī Jelgavas novada domes deputāts Madars Lasmanis (V) nosūtīja vēstuli VARAM un KNAB, lūdzot izvērtēt Jelgavas novada domes rīcību, iespējams, pārmaksājot par vairāku nekustamo īpašumu iegādi.
Savā vēstulē Lasmanis pauda, ka Jelgavas novada dome pērn nolēmusi iegādāties vairākus nekustamos īpašumus - Lielvircavas kultūras namu un Lielvircavas dzirnavas - par kopējo summu 400 000 latu. Taču, pieņemot lēmumu par šo īpašumu iegādi, Jelgavas novada dome pat nav piesaistījusi sertificētu nekustamā īpašuma vērtētāju, kura atzinums varētu noteikt šo īpašumu patieso vērtību.