![](https://images.delfi.lv/media-api-image-cropper/v1/85bfdcb0-60c9-11ed-a3ea-d528c58b6832.jpg?w=576&h=313)
14. jūlijā Stokholmas policija paziņoja, ka atļaus protesta akcijas (*) pie Izraēlas vēstniecības laikā sadedzināt Toru un Bībeli. [1] Jāatgādina, ka jau iepriekš šogad Zviedrijā notika divas publiskas Korāna sadedzināšanas.
Atšķirīgiem reliģiskiem virzieniem piederīgie laiku pa laikam ir centušies viens otru aizskart un nokaitināt – droši vien jau kopš konkrēto reliģisko virzienu rašanās brīža. Tātad, no kādai reliģijai piederošo cilvēku viedokļa raugoties, sakrālo tekstu publiska dedzināšana ir saprotams – pat ja zaimojošs – žests. Tomēr, ja pieņemam apgalvojumu, ka dzīvojam sekulārā pasaulē, kurā turklāt grāmata kā teksta forma ir arvien mazāk izplatīta, šī "apmainīšanās" ar publisku dedzināšanu var izraisīt neizpratni. Galu galā dažādu nokrāsu aktīviem pilsoņiem modē ir mākslas darbu apķēpāšana, pieminekļu gāšana, sliktākajā gadījumā diezgan jau vecmodīga karogu svilināšana un politiķu leļļu spārdīšana. Tātad kas tā par dīvainu ideju: dedzināt grāmatu?
Lai turpinātu lasīt, iegādājies abonementu.
Lūdzu, uzgaidi!
Pielāgojam Tev piemērotāko abonēšanas piedāvājumu...
Abonēšanas piedāvājums nav redzams? Lūdzu, izslēdz reklāmu bloķētāju vai pārlādē lapu.
Jautājumu gadījumā raksti konts@delfi.lv